Czikkely Zsuzsanna: A magyarországi japánnyelv-oktatás igényéről. In: Iskolakultúra, (32) 1. pp. 101-115. (2022)
![]() |
Cikk, tanulmány, mű
iskolakultura_2022_001_101-115.pdf Letöltés (982kB) |
Absztrakt (kivonat)
Tanulmányomban arra keresem a választ, hogy szükségszerű lenne-e a japán nyelv elérhetőségének bővítése a közoktatásban. Más szavakkal: mekkora igény van a japán nyelv elsajátítására? Ehhez a kereslet és a kínálat fogalmai mentén épül fel a tanulmány. A kereslet meghatározásához tartozik a történeti áttekintés, az elhelyezkedési lehetőségek, valamint a tanulók motivációját érintő részek. Ezzel párhuzamosan a történeti áttekintés szintén része a kínálat értelmezésének, ahogy a tanárhiány témája is. Ez utóbbihoz szorosan kapcsolható a nemrégiben újraindított tanárképzés és a japánnyelv-tanárok számának ahhoz kapcsolható további növekedése. A Magyarországon fellelhető, a témához kapcsolódó szakirodalmak nyújtottak támpontot a történeti bemutatáshoz. A tanulmányban felhasználtam a Japán Alapítvány által végzett felmérések eredményeit is, melyeket az elmúlt évek adataival hasonlítottam össze a pontosabb következtetés levonása érdekében. A felhasznált adatokból táblázatok is készültek a jobb átláthatóság kedvéért. Az ezek mellett elvégzett kérdőíves kutatás árnyaltabb képet nyújt arról, hogy mekkora igény van, illetve lenne a japán nyelv tanulási lehetőségeinek kiszélesítésére, továbbá foglalkozik a motiváció kérdésével is mind a japán nyelvet tanulókat, mind pedig a tanulni vágyókat illetően. Ez utóbbihoz más hasonló motivációt vizsgáló kutatásokat is beemeltem összehasonlításként, hogy láthatóvá váljon, milyen tendencia figyelhető meg az utóbbi években. In this paper, it is investigated whether it would be necessary to make Japanese language more widely-spread in public education. The focus is on adding Japanese on the list of second L2s in schools. The reason for this proposition is the demand for learning Japanese language in two towns: Kecskemét and Szolnok. The reason might be that both of these towns have close Japanese connections. Hungarian literature served as base for the historical review of the issue. The study also used results from surveys conducted by the Japan Foundation, which were compared with data from recent years to draw a more accurate conclusion. Also the tables in the present work were created based on data acquired by the Japanese Foundation’s research for transparency. In addition, a survey was conducted to provide a more detailed picture about the need for opportunities to learn Japanese. Furthermore the possibly arising problems in public education and their possible solutions are discussed. In order to do that one book about foreign language teaching published in Hungary proved as guidance. Finally inferences and conclusions are presented in the summary.
Egyéb cím: | Japanese language teaching in Hungary |
---|---|
Dokumentum típusa: | Cikk, tanulmány, mű |
Befoglaló folyóirat/kiadvány címe: | Iskolakultúra |
Kötet: | 32 |
Szám: | 1 |
ISSN: | 1215-5248 |
Nyelv: | magyar |
Nyomdász/kiadó: | Szegedi Tudományegyetem, Bölcsészet- és Társadalomtudományi Kar |
Kiadás, keletkezés helye: | Szeged |
Dátum: | 2022 |
Oldalak: | pp. 101-115 |
Megjegyzések: | Bibliogr.: 113. p. ; ill. ; összefoglalás magyar és angol nyelven |
Kulcsszavak: | Japán nyelv tanulása - Magyarország, Japán nyelv tanítása - Magyarország |
Kapcsolódó URL: | http://misc.bibl.u-szeged.hu/70811/ |
A feltöltés ideje: | 2022. ápr. 26. 14:52 |
Utolsó módosítás: | 2022. ápr. 26. 15:39 |
URI: | http://misc.bibl.u-szeged.hu/id/eprint/70837 |
![]() |
Tétel nézet |